מאת: אסף קופפר
טכנולוגיה ימית וחקר האוקיינוסים עומדים בצומת של הזדמנות כלכלית חסרת תקדים ואחריות סביבתית עמוקה. מתחת לגלים מסתתר גבול של פוטנציאל כלכלי עצום וגם שבריריות אקולוגית. כאשר צוללים לתחום המתהווה, המניעים הכפולים של רווח ושימור סביבתי מעצבים את מסלול התעשייה. במשך אלפי שנים, האנושות חיפשה אוצר ביבשה. כעת, מעמקי האוקיינוס מציעים צורה חדשה של "זהב" – מינרלים חיוניים לטכנולוגיות מודרניות. כריית ים עמוקה, תעשייה מתפתחת, השואפת לחלץ משאבים יקרי ערך אלו, כגון מתכות נדירות המניעות את הטלפונים החכמים שלנו, כלי רכב חשמליים וכלי נשק מתקדמים.
חברות כמו דה מטאלס (TMC) הכתה גלים בשוק המניות וקידמה גישה אחראית מבחינה סביבתית לכרייה במעמקי הים. חברות אלה חוזות עתיד שבו האוקיינוסים יספקו חלק ניכר מצרכי המינרלים של תעשיית הטכנולוגיה שלנו, מה שעלול להפחית את טביעת הרגל הסביבתית של הכרייה היבשתית. עם זאת, חשוב לציין, כי הכדאיות המסחרית של כריית במים עמוקים שנויה במחלוקת. אנשי איכות הסביבה טוענים שהסיכונים האקולוגיים (מהכחדת מינים פוטנציאליים ועד שיבוש בתי גידול), עשויים לעלות על היתרונות. עם זאת, מנקודת מבט פיננסית, התגמול עשוי להיות אסטרונומי בהתחשב בביקוש שאינו יודע שובע בתעשיית הטכנולוגיה למינרלים אלו.
במקביל לכרייה, הביוטכנולוגיה הימית חושפת הזדמנויות, מתרופות המופקות מספוגי ים ועד דלק ביולוגי המיוצר מאצות. התכונות הייחודיות של אורגניזמים ימיים מציגות פוטנציאל בלתי מנוצל. אלי לילי (LLY), ענקית התרופות, הודיעה כי תשקיע השקעות לא מבוטלות בתרופות שמקורן ימיים. מגזר זה מלווה בצמיחה מתמשכת. דוגמה נוספת לכך היא חברת אקווה-באונטי טכנולוג'יז (AQB) המתמקדות בסלמון מהונדס גנטית, דבר המלמד שהחיבור בין ביוטכנולוגיה למדע הימי הוא יותר מסתם "מזל".
ככל שאנו צוללים עמוק יותר לתוך העולם הימי, הצורך בטכנולוגיות חדשניות הופך למהותי. רובוטיקה ואוטומציה, אם כן, תופסות את מרכז הבמה. חברות משקיעות רבות בכלי רכב תת-מימיים אוטונומיים (AUV) ובכלי רכב המופעלים מרחוק (ROVs) כדי למפות את קרקעית האוקיינוס, לנטר את תנאי הסביבה ואפילו לנקות זיהום ימי. בוסטון דיינמיקס, הידועה באופן מסורתי בזכות הרובוטים היבשתיים שלה, יוצאת גם לכיוון של אוטומציה ימית ומדגישה את פוטנציאל הצמיחה של המגזר. במקביל, חברות הזנק (סטארט-אפים) כגון Ocean Infinity דוחפים את גבולות הרובוטיקה ומציעים פתרונות מדרגיים לחקר ושימור ימי.
כלי רכב תת מימי
בעוד שהטכנולוגיה הימית מתמקדת בעיקר בחיפושים ובשימור, ישנו שוק יוקרה ימי. קיימות כיום חברות המציעות תיירות ימית (הן בשייט והן מלונות מתחת למים). חלוצים במגזר זה, כגון Poseidon Undersea Resorts, רומזים לעתיד שבו האוקיינוס יהפוך לשלוחה של תעשיית האירוח. חברות בשוק חדש זה,מציגות פוטנציאל צמיחה מבטיח. חידושים כגון יאכטות, צוללות ומסעדות מתחת למים הם לא רק חידושים, אלא מייצגים אבולוציה של טיולי יוקרה, כגון חברות כמו OceanGate המציעות לאזרחים צלילות בים עמוק לטיטאניק.
כשהמבט של האנושות פונה לכיוון הים, שוק המניות משקף את השינוי הזה. הזרמים הפיננסיים ברורים, טכנולוגיה ימית וחקר האוקיינוסים הם לא רק גלים חולפים אלא יכולים להיות הגאות הגדולה הבאה בהשקעות העולמיות. "הכלכלה הכחולה" מכילה את הצומת הייחודי הזה של צמיחה כלכלית ושימור הסביבה. בעוד שהמונח מעורר לעתים קרובות תמונות של דיג ושילוח, המציאות היא מגוונת הרבה יותר. מרחבי האוקיינוסים מביאים איתם אפיקים מגוונים של יצירת ערך, מייצור בר קיימא של פירות-ים ועד לייצור אנרגיית גאות ושפל.
אושן פאוור טכנולוגיות (OCFC) ואורסטד (DNNGY) מובילות תחום של אנרגיה מתחדשת ימית, תוך שימוש במקורות רוח גאות ושפל בים. שדרות אנרגיה אלו אינן רק חלופות נקיות יותר לדלקים מאובנים, הן מסמלות את הפוטנציאל העצום הבלתי מנוצל של הימים. חברות כגון אלה, ראו את ערכי המניות שלהן מקבלות התעניינות מוגברת של המשקיעים בפתרונות אנרגיה בת קיימא. משקיעים מודרניים, ובמיוחד הדור הצעיר, מדגישים יותר ויותר קריטריונים סביבתיים, חברתיים וממשל (ESG) בעת קבלת החלטות השקעה. ההתמקדות האינהרנטית של המגזר הימי בשימור ובחקירה בת קיימא מתיישרת באופן טבעי עם ערכים אלו.
טורבינות תת מימיות ליצור אנרגיה מגאות ושפל
כרייה וחקר במים עמוקים מגיעים עם דאגות סביבתיות. האוקיינוס העמוק הוא מערכת אקולוגית שבירה ורגישה אשר בעיקר לא נחקרה בצורה מעמיקה. הפרעה לקרקעית הים עלולה לפגוע ביצורים במעמקי הים, ועליית המשקעים הנוצרים מפעילויות כרייה ואשר עלולות להשפיע על כל המערכת האקולוגית בקרקעית הים. יתר על כן, האוקיינוס העמוק ממלא תפקיד מכריע בתהליכים כמו קיבוע פחמן, וכל שיבוש יכול להיות בעל השלכות אקולוגיות רחבות יותר. חברות כמו נפטון מינרלס הפרטית, בזמן שהיא חוקרת משאבי ים עמוקים, היא מדגישה מזעור הפרעות סביבתיות.
הרגולציה משחקת תפקיד קריטי בעיצוב נוף הטכנולוגיה הימית והחקירה הימית. גופים בינלאומיים, כמו הרשות הבינלאומית לקרקעית הים של האומות המאוחדות, בוחנים מחדש ללא הרף את ההנחיות המסדירות את חקר האוקיינוסים כדי להבטיח שעיסוקים כלכליים לא יאפילו על צרכים אקולוגיים. חברות שמתאימות באופן יזום את האסטרטגיות שלהן לסטנדרטים גלובליים לא רק מפחיתות סיכונים משפטיים אלא גם מחזקות את תדמית המותג שלהן בשוק שמעריך קיימות. כמו בכל מגזר בהתהוות, טכנולוגיה ימית וחקר האוקיינוסים מגיעים עם היבט של אי וודאות. תחום הים העמוק נותר ברובו לא ידוע, הן פיזית והן כלכלית. הטריטוריה הבתולית הזו עשויה להניב אתגרים בלתי צפויים, החל ממכשולים טכנולוגיים ועד להשפעות אקולוגיות בלתי צפויות.
עם זאת, כפי שנאמר, "עם סיכון גדול בא שכר גדול" ואכן חברות כמו Seabed ההולנדית לא רק מחפשות רווחים מיידיים אלא מניחות את הבסיס לתעשייה שעשויה להגדיר את המאה ה-21. כאשר המשאבים היבשתיים הולכים ופוחתים והדאגות הסביבתיות מתגברות, האוקיינוסים מהווים כר נרחב להאצת המחקר בו. עבור משקיעים רבים, תחום זה מציע יותר מסתם תשואות פיננסיות, הוא מבטיח השתתפות בתנועה עולמית. תנועה השואפת להתאים את הקידמה האנושית לקצב הטבע, שבו גלי החדשנות אינם מתנפצים על חופי השימור הסביבתי, אלא זורמים בצורה חלקה אל המרחב העצום של קידמה בת קיימא.
ככל שאנו מעמיקים בעולם הטכנולוגיה הימית, חשוב ביותר להכיר בתפקידן של הטכנולוגיות המתפתחות בעיצוב מסלול התעשייה. ניתוחים מתקדמים מונעי בינה מלאכותית, ניטור לוויינים וננוטכנולוגיה מובילים את חקר האוקיינוסים לטריטוריות לא ידועות. חברות כמו Bluefin Robotics, חברת בת של ג'נרל דיינמיקס (GD) המשלבות למידת מכונה בכלי הרכב התת-מימיים האוטונומיים שלהן, ומאפשרות איסוף נתונים מושכל ויכולות חקר משופרות. ככל שהחידושים הללו מתבגרים, על המשקיעים לפקוח עין חדה על סטארט-אפים ימיים המונעים על ידי טכנולוגיה, מכיוון שהם עלולים להגדיר מחדש אינטראקציות אוקיינוסים.
תחנת כוח אנרגית גלים בנמל יפו, ישראל
האוקיינוסים בעולם נמצאים בקו החזית של שינויי האקלים, נושאים את הנטל של עליית הטמפרטורות והפחתת החמצן. עם זאת, זה גם מציב את תעשיית הטכנולוגיה הימית בלב פתרונות האקלים.
חברת קורל ויטה הפרטית, למשל, משתמשת בטכניקות מתקדמות לגידול אלמוגים עמידים במהירות של עד פי 50 מהקצב הטבעי. ההתמקדות שלה בשיקום שוניות גוססות מייצגת את המעבר של התעשייה הרחבה יותר לעבר פתרונות מודעים לסביבה. התגובה של שוק המניות למאמצים כאלה, עם הגברת הערכת השווי ועניין המשקיעים, מדגישה את הפוטנציאל הכלכלי של אסטרטגיות ימיות המגיבות לאקלים.
ככל שהמגזר הימי מתרחב, גדל הצורך בתמיכה תשתיתית. נמלים, מערכות תקשורת תת-מימיות ומתקני מחקר ממלאים תפקיד מרכזי בזרז צמיחת התעשייה. חברות כמו Fugro ההולנדית (FUR.AS) ו-Subsea 7 הנורווגית (SUBCY) מחדשות בתשתיות תת-מימיות ויוצרות מערכות אקולוגיות התורמות הן לחקר והן לשימור הסביבה. העניין ההולך וגובר בשוק ההון בחברות בתחומים אלו של חקר ימי על נגזרותיו, מלמד על עתיד שבו האנושות לא רק גובלת באוקיינוסים אלא משתלבת איתם.
ברנסנס הימי הזה, לא ניתן להפריז בתפקידם של משקיעים אתיים, המחויבות שלהם לשמור על סטנדרטים סביבתיים תוך חתירה לרווחים כלכליים נותנת את הטון לעתיד התעשייה. חברות השקעות כמו Ocean Impact Ventures נותנות עדיפות לסטארטאפים השוזרים קיימות באתוס הליבה שלהם. הצלחתן של אסטרטגיות השקעה כאלה, הן מבחינת החזר על ההשקעה והן מבחינת ההשפעה הסביבתית, משמשת מגדלור עבור אחרים בתחום הפיננסי. זוהי עדות לכך שהשקעות ימיות אינן עוסקות רק בתשואות הון, אלא בטיפוח מורשת של שימור האוקיינוס.
הפתגם עתיק היומין שהאוקיינוסים הם "הגבול הסופי" של כדור הארץ נכון במיוחד בכל הנוגע לביו-רפואה. המגוון הביולוגי המדהים של סביבות ימיות מציע אוצר של תרופות פוטנציאליות וחומרים טיפוליים. מהארס של חלזונות ועד לתרכובות המצויות בספוגים ימיים חומרים שמקורם ימיים טומנים בחובם אפשרות לחולל מהפכה ברפואה. חברות כמו SeaPharma הפרטית עושות פריצות משמעותיות, מזהות וחותמות פטנט על תרכובות המגיעות מחומרים ימים עם תכונות אנטי-סרטניות, משככות כאבים ואנטי דלקתיות פוטנציאליות. ככל שהמירוץ לחשיפת הסודות הרפואיים של האוקיינוס מתגבר, חברות חלוציות אלה ממוקמות בקשר של בריאות, עושר ואוקיינוס.
כאשר האוכלוסיה העולמית צפויה להיות קרוב ל-10 מיליארד עד 2050, שאלת הביטחון התזונתי הופכת לחשיבות עליונה. האוקיינוס, המכסה יותר מ-70% מכדור הארץ שלנו, ימלא בהכרח תפקיד מכריע בהתמודדות עם אתגר זה. חברות חקלאות ימית חדשניות כמו אטלנטיק ספיר הנורווגית (AASZF) מובילות את הדרך עם חוות הסלמון היבשתיות שלהן, במטרה לספק מזון ימי בר קיימא ללא טביעת רגל אקולוגית הקשורה בדיג מסורתי. מיזמים כאלה לא רק שמסמנים שינוי פרדיגמה בייצור מזון אלא גם מדגישים את הפוטנציאל של האוקיינוס להשביע את התיאבון ההולך וגדל שלנו.
בריכות דגים לגידול פירות ים ודגים
בעידן המוגדר על ידי DATA, התעשייה הימית אינה יוצאת דופן. רשתות חיישנים מתקדמות, ניתוח נתונים בזמן אמת וניטור לוויינים משנים את האופן שבו אנו מבינים את האוקיינוסים ומקיימים אינטראקציה עם האוקיינוסים. MarineTech Analytics, למשל, משתמש באלגוריתמים של בינה מלאכותית כדי לחזות זרמי אוקיינוס, דפוסי מזג אוויר ומרבצי מינרלים פוטנציאליים. גישות ממוקדות נתונים כאלה מאפשרות חיפוש יעיל יותר, הפחתת סיכונים וקבלת החלטות מושכלת, ומבטיחות שהכלכלה הכחולה תשגשג בעידן הדיגיטלי.
הספנות, אבן יסוד במסחר העולמי, עוברת מהפך ירוק. ככל שהתקנות הסביבתיות מתהדקות והתודעה הציבורית משתנה, תעשיית התחבורה הימית נמצאת בלחץ להפחית את טביעת הרגל הפחמנית שלה.
ארגונים כמו Maersk משקיעים רבות בדלקים ירוקים יותר, אופטימיזציה של עיצוב אוניות ופתרונות לניהול פסולת. ביצועי המניות וסנטימנט המשקיעים שלהם משקפים מגמה רחבה יותר: הדרישה ללוגיסטיקה ימית בת קיימא היא לא גל חולף, אלא תשתית מתמשכת שמעצבת מחדש את התעשייה.
ניתן לציין מספר חברות מעניינות הפועלות בתחום זה:
- אושנירינג אינטרנשיונל (OII) היא מאחד השחקנים הבולטים בתעשיית קידוחי ים עמוקים, המחזיקה בנתח שוק משמעותי בתחום זה של חקר ימי ופעילויות בים עמוק.
- אודיסיי מארין אקספלורשן (OMEX): מתמחה בחקר אוקיינוס עמוק, בעיקר בגילוי והחלמה של ספינות טרופות. החברה, שנוסדה בשנות ה-90, חשפה חפצים יקרי ערך כמו זהב וכסף מספינות טרופות. מלבד חקר, אודיסיי מדגישה שימור חפצים וחינוך למורשת ימית ציבורית. עם זאת, פעולותיה עוררו מדי פעם ויכוחים משפטיים ואתיים.
- אושן פאוור טכנולוגיות (OPTT) היא חברה חדשנית בפתרונות אנרגיה ימית, תוך שימת דגש על ייצור כוח דל פחמן ואיסוף נתונים. החברה, שהוקמה בשנות ה-80, מתכננת ממירי אנרגיית גלים כדי לרתום את כוח האוקיינוס. המוצרים שלהם תומכים ביישומים מרוחקים מהחוף, מקדמים אנרגיה נקייה יותר ותורמים לניטור והגנה על הסביבה.
לסיכום, טכנולוגיה ימית וחקר האוקיינוסים מציעים הצעה מפתה למשקיעים, זהו מגזר בשל לחדשנות, שופע פוטנציאל כלכלי, ומודגש על ידי אתוס של שמירה על איכות הסביבה. עם זאת, האתגרים עמוקים כמו ההזדמנויות עצומות. דילמות אתיות, אי ודאויות אקולוגיות ומכשולים רגולטוריים עלולים לגרום לאתגרים בהמשך הדרך. עבור משקיעים עם פרספקטיבה ארוכת טווח, הזדמנות חקר האוקיינוסים עשויה לקרוץ ולעניין. בין אם פיתוי העושר הנמצא המצולות, פלאי הביו-טכנולוגיים של החיים הימיים, או הטכנולוגיה של שימור האוקיינוסים, האופק של מגזר החקר הימי הוא רחב.
מקורות:
פייננשל טיימס
יאהו פייננס
או.אי.סי.די
פוקס ביזנס
סי אן אן
רויטרס
ניו יורק טיימס
*הכותב משמש כעובד בחברת אינטראקטיב שירותי בורסה
בע”מ (להלן: “החברה”). כל האמור והמוצג בכתבה זו ניתן באופן כללי בלבד ואינו מהווה
ייעוץ השקעות ו/או שיווק השקעות ו/או המלצה כלשהי למסחר בשוק ההון המתחשבים בנתונים
ובצרכים המיוחדים של כל אדם וכן אינו מהווה הצעה לרכישת ניירות ערך ו/או נכסים
פיננסים מכל סוג, מדדים וכיו”ב. כמו כן, המידע המוצג בכתבה לעיל אינו מהווה תמריץ
ו/או המלצה ו/או ייעוץ לפעול בדרך כלשהי בשוק ההון. על כן, אין לפרש דבר באמור
בכתבה כהמלצה או ייעוץ לביצוע רכישה או מכירה של כל נייר ערך או נכס פיננסי המוצג
בה. הנתונים המוצגים בכתבה אינם מהווים ערובה או מדד כלשהו לתוצאות ותשואות
עתידיות. הניתוח שבוצע לעיל הינו רק על בסיס מידע פומבי ציבורי וללא שיח עם החברות
המוזכרות. המידע המוצג הינו לידיעה בלבד ואינו מהווה תחליף לייעוץ המתחשב בנתונים
ובצרכים המיוחדים של כל אדם. פעילות בשוק ההון דורשת ידע, הבנת סיכונים ומיומנות.
כל העושה במידע הנ”ל שימוש כלשהו – עושה זאת על דעתו בלבד ועל אחריותו הבלעדית.
הכותב מחזיק חלק מניירות הערך ו/או הנכסים הפיננסיים המוזכרים
לעיל.
.